– Efter chockfasen vänjer man sig på något sätt vid att ha njurcancer. Jag lever fortfarande livet, men inte riktigt på samma sätt som förut, utan mer i nuet, säger Olle Karlsson, 62 år. Han har levt med sin njurcancer i fyra år och det kan bli många år till.
– Överlevanden är långt mer än dubblerad. Det är otroligt att se hur behandlingen utvecklats för den här patientgruppen.
Det säger Fabian Hofmann, urolog och även ansvarig för onkologivården på Sunderby sjukhus i region Norrbotten.
Fram till 2006 hade vården inte mycket att erbjuda dessa patienter, ingen livsuppehållande behandling och absolut inte förebyggande. Men då kom den första tyrosinkinashämmaren (TKI) som följts av flera än mer effektiva. De ges i tablettform.
Sedan några år tillbaka finns också så kallad immunoterapi vars upptäckt premierades med Nobelpriset i medicin 2018. Den ges som infusion på sjukhus.
– Jag ska få immunoterapi snart vilket jag verkligen ser fram emot. Jag känner flera som står på den och fått fantastiska resultat. Då behöver jag bara behandlas en gång i månaden. Nu äter jag medicin i två veckor och vilar en vecka, säger Olle Karlsson.
Enligt Fabian Hofmann slipper en del patienter biverkningar av immunoterapi medan TKI alltid ger biverkningar. Om immunoterapi ger biverkningar så är de av en annan typ än TKI:ernas. Immunoterapi ges dock aldrig som första behandling.
Cancern smög sig på
Olles njurcancer, liksom många andras, smög sig på. Den upptäcktes när vårdcentralen på hans begäran gjorde en extra röntgen efter en åderbråcksoperation. I backspegeln ser Olle att han nog hade cancer ett bra tag före diagnosen. Han hade några symptom som han mer eller mindre negligerade eftersom han kände sig frisk och jobbade mycket. Idag jobbar han deltid och ideellt åt Njurcancerföreningen och Nätverket mot cancer.
I hälften av fallen upptäcks njurcancern när man undersöks för något annat. Annars är blod i urinen något att se upp med. I Sverige drabbas varje år 1000 personer av njurcancer. Vanligast är den hos män mellan 60 till 70 år.
– För mig blev del iloperation en vecka efter upptäckten i februari 2014. Tumören var rätt stor och hela njuren opererades bort. Då var man ”botad”, men till hösten hittades metastaser i lungorna, de opererades också bort. Sammanlagt har jag gått igenom fyra operationer.
Höll sig lugn ett tag
När cancern höll sig lugn ett tag så valde han att inte få någon behandling, men stod under bevakning. 2017 visade en röntgen att cancern spridit sig utanför lungorna. Då fick Olle fick börja med en TKI.
– Det fungerade superbra. Jag fick hårda biverkningar i början, men gick ned i dos. Matsmältningen påverkades mycket. Med tiden lär man sig vad man kan äta och när. Jag har slutat äta rött kött.
För patienterna är det en balansgång; vilka biverkningar man kan ta för att få fortsätta leva.
– Läkarna måste ta ansvar för att patienterna mår bra. Ett bekymmer är att man köper sig livslängd till priset av lite inskränkt av livskvalitet, säger Fabin Hofmann, som även sitter med och utvecklar de europeiska riktlinjerna för njurcancervård.
– Inom de närmaste fem åren tror jag att patienterna kommer att få längre perioder utan sjukdomssymptom. Snart kommer kombinationsbehandlingar av TKI och immunoterapi. Och det har precis kommit nya data som visar att färre patienter behöver opereras. Kanske slipper jag helt att göra sådana operationer i framtiden.
![avatar](https://s3.eu-north-1.amazonaws.com/cdn-site.mediaplanet.com/app/uploads/sites/82/2019/02/07215446/fabian-hofmann.300x300.jpg)
Fabian Hofmann
Urolog och även ansvarig för onkologivården på Sunderby sjukhus i region Norrbotten